‘La Xermada’ aborda l’herència del Noucentisme a Sitges
dilluns 8 setembre 2014
![](https://museusdesitges.cat/sites/default/files/styles/large/public/wp-content/uploads/2014/09/portada-xermada2-212x300.jpg?itok=moHQ346Z)
La revista de cultura popular La Xermada, que edita la Regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Sitges, tracta en el seu nou número l’herència de Maricel i el Noucentisme en el Sitges modern. Aquest és un dels tres temes centrals de la revista, que aborda tres dates claus de la història local i nacional a partir de l’efemèride d’enguany: el 1714, el 1814 i el 1914.
Sota el títol Sitges, Catalunya, Europa. 1914 en tres escenaris, la directora de Museus de Sitges, Vinyet Panyella, fa un retrat del panorama cultural de fa cent anys: una època de notables transformacions tant a nivell local com nacional, gràcies al pes de la política cultural que va impulsar el Noucentisme a través de la flamant Mancomunitat de Catalunya. En el seu article, Panyella repassa la construcció del conjunt de Maricel, ara fa cent anys, i l’aparició, també el 1914, de la revista cultural La Cantonada, sota els auspicis del galerista Santiago Segura. En aquest context, Sitges va viure una important projecció cultural i econòmica, amb l’aparició els anys següents de revistes com L’Amic de les Arts i Monitor i la construcció de la ciutat jardí de Terramar.
La Xermada també tracta el 1714 des de l’òptica local, amb un article d’Ignasi M. Muntané que explica com era Sitges quan va caure Barcelona a mans de les tropes borbòniques. Un altre article aborda el Sitges de 1814, quan es va celebrar una processó de la parròquia al Vinyet per retornar la imatge de la Mare de Déu un cop van acabar la Guerra del Francès i en què, per primer cop, hi consta la sortida dels balls populars.
La revista també tracta altres temes de la cultura popular local, com la nissaga de llucifers de la família Gràcia, el vestit de la pubilla o les cançons de pandero quadrat de la Confraria del Roser.